Biserica de lemn din Cornești, Gorj
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/RO_GJ_Cornesti_18.jpg/280px-RO_GJ_Cornesti_18.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/RO_GJ_Cornesti_11.jpg/280px-RO_GJ_Cornesti_11.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/RO_GJ_Cornesti_12.jpg/280px-RO_GJ_Cornesti_12.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/RO_GJ_Cornesti_16.jpg/280px-RO_GJ_Cornesti_16.jpg)
Biserica de lemn din Cornești, comuna Bălești, județul Gorj, a fost construită în jur de 1846 [1]. Are hramurile „Sfântul Dumitru” și „Adormirea Maicii Domnului”. Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: GJ-II-m-B-09285.
Istoric și trăsături
[modificare | modificare sursă]Este rezultatul refacerii, în 1846, a bisericii anterioare, de la mijlocul veacului al XVIII-lea[2] (tradiția spune că biserica de la 1750 a ars)[3]. Pronaosul inițial, de 1,82 m, a fost cuprins în naos, mărindu-se spațiul spre vest cu un nou pronaos, acoperit cu tavan drept și clopotniță deasupra. Nava, originară, are o singură cerime. Elevația altarului este formată dintr-o boltă semicilindrică, racordată la traseul pereților printr-un timpan înclinat pe est și un tavan drept peste pronaos. Biserica se remarcă prin reușita îmbinărilor în coadă de rândunică de la întâlnirea pereților[4], pitorescul construcției fiind însă diminuat de învelitoarea de tablă a acoperișului[5]. Prispa îngustă are fruntarul crestat și două modele de stâlpi.
Decorația pictată cuprinde martori din diferite etape. O icoană cu reprezentarea lui Iisus Hristos, provenită de la ctitoria anterioară, era semnată de „diaconu Nicola zugrav ot ...”[6]. Registrul împărătesc de icoane pare a data din prima jumătate a secolului al XVIII-lea. Pe una dintre ele se consemnează: „aceste patru icoane au plătit Jupâneasa Ocăsi în tl.14 și jumătate, cu tot neamul”. Elementele de tâmplă din pronaos: fragment dintr-o friză de medalioane cu mucenițe, icoane, panouri decorative, sunt de la mijlocul secolului al XIX-lea. Tâmpla actuală, pictată în tradiție brâncovenească, pare a fi o mărturie artistică rămasă de la popa Dumitru Zugravu, din anii de mijloc ai deceniului șapte al secolului al XIX-lea. Se remarcă ușile împărătești, cu Buna Vestire pe un amplu fundal arhitectonic, decorul în stuc al aureolelor, panourile zugrăvite cu flori în glastre[7].
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Studii regionale
- Cristache-Panait, Ioana (). Arhitectura de lemn din județul Gorj. București: Arc 2000. ISBN 973-99718-2-2.
- Pănoiu, Andrei (). Arhitectura bisericilor de lemn din Țara Românească. Institutul de Arhitectură „Ion Mincu” din București: manuscris.
Note
[modificare | modificare sursă]Vezi și
[modificare | modificare sursă]Imagini din exterior
[modificare | modificare sursă]-
Intrarea în localitate
-
Tablă de monument
-
Absida altarului
-
Stâlp şi console la pridvor
-
Biserica (sud)
-
Biserica nouă de zid
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- CIMEC[nefuncțională] Fișă de monument
- Monumente istorice din România Fișă de monument