Ejaculare feminină
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Skenes_gland_RO.png/220px-Skenes_gland_RO.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/A_giant_penis_copulating_with_a_female_devil._Gouache_Wellcome_L0033075.jpg/220px-A_giant_penis_copulating_with_a_female_devil._Gouache_Wellcome_L0033075.jpg)
Ejacularea feminină este caracterizată ca o expulzare a lichidului din sau în apropierea vaginului în timpul sau înaintea unui orgasm. De asemenea, este cunoscută colocvial sub denumirea împroșcare sau țâșnire[1], deși acestea sunt considerate a fi fenomene diferite în unele publicații de cercetare[2]. Ejacularea feminină este distinctă fiziologic de incontinență coitală, cu care este uneori confundată.[3][4]
Controversă: ejaculare sau urinare
[modificare | modificare sursă]Au fost puține studii asupra ejaculării feminine[5]. O mare parte a problemei în a ajunge la un consens se referă la eșecul în adoptarea definițiilor sau metodologiei de cercetare general convenite[6]. Cercetările au folosit persoane extrem de selectate, studii de caz sau un număr foarte mic de subiecți, ceea ce face generalizarea dificilă. Majoritatea cercetărilor asupra naturii lichidului se concentrează pe determinarea dacă acesta este sau conține urină[5] [6]. Unii consideră că fluidul este secretat de canalele parauretrale prin uretra feminină umană și în jurul său, însă sursa exactă și natura fluidului rămân controversate în rândul profesioniștilor medicali și sunt legate de îndoieli cu privire la existența punctului G[5] [7] [8].
Ejacularea feminină opusă împroșcării sau țâșnirii
[modificare | modificare sursă]Unele curente ale comunității de cercetare fac distincția între ejacularea feminină și ceea ce este cunoscut sub denumirea de împroșcare sau țâșnire[2]. Acești termeni sunt folosiți de public în mod interschimbabil, ceea ce duce adesea la confuzie. În aceste publicații de cercetare, se sugerează că ejacularea feminină „reală” este eliberarea unei cantități foarte mici de lichid, gros și albicios din prostata feminină[2], în timp ce „împroșcarea” sau „țâșnirea” (prezentată frecvent în pornografie) este un fenomen diferit: expulzarea unui lichid limpede și abundent, care s-a dovedit a fi un lichid diluat din vezica urinară. [2]
Relația cu incontinența urinară
[modificare | modificare sursă]Spre partea din urmă a secolului XX, a existat o confuzie semnificativă între ejacularea feminină și incontinența coitală. În 1982, Bohlen a explicat[9]:
Astăzi este contestată idea, acceptată anterior, că orice lichid expulzat in timpul orgasmului femeii este urină... dar, atenție sexologi! Asta nu înseamnă acum să presupunem invers, că orice lichid produs la orgasm este "ejaculare feminină".
Referințe
[modificare | modificare sursă]- ^ Block, Susan (). „All About Female Ejaculation”. Counterpunch. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b c d Rubio-Casillas, A; Jannini (). „New insights from one case of female ejaculation”. The Journal of Sexual Medicine. 8 (12): 3500–4. doi:10.1111/j.1743-6109.2011.02472.x. PMID 21995650.
- ^ Constantini, Elisabetta (aprilie 2018). „Coital Urinary Incontinence”. International Continence Society. Accesat în .
- ^ Pastor, Zlatko (iulie 2013). „Female ejaculation orgasm vs. coital incontinence: a systematic review”. The Journal of Sexual Medicine. 10 (7): 1682–1691. doi:10.1111/jsm.12166. ISSN 1743-6109. PMID 23634659.
- ^ a b c Estupinyà, Pere (). S=EX2: The Science of Sex. Springer. pp. 87–89. ISBN 978-3319317267.
- ^ a b J. Taverner, William (). Taking Sides: Clashing Views on Controversial Issues in Human Sexuality. McGraw-Hill Education. pp. 80–89. ISBN 978-0072917116.
- ^ Balon, Richard; Segraves, Robert Taylor (). Clinical Manual of Sexual Disorders. American Psychiatric Publishing. p. 258. ISBN 978-1585629053.
- ^ Greenberg, Jerrold S.; Bruess, Clint E.; Oswalt, Sara B. (). Exploring the Dimensions of Human Sexuality. Jones & Bartlett Publishers. pp. 102–104. ISBN 978-1449648510.
- ^ Bohlen JG (). „"Female Ejaculation" and urinary stress incontinence”. J. Sex Res. 18 (4): 360–8. doi:10.1080/00224498209551161.