Pasajul Basarab
Pasajul Basarab | |
![]() Pasajul Basarab noaptea | |
44°26′52″N 26°3′51″E / 44.44778°N 26.06417°E | |
Nume oficial | Pasajul Suprateran Basarab |
---|---|
Benzi de trafic | 4 |
Traversează | Râul Dâmbovița, calea ferată a Gării de Nord |
Locație | București, România |
Tip | Pasaj suprateran |
Deschiderea principală | 18 iunie 2011 |
Lungime | 1,9 km[1] |
Lățime | 25,5 metri 44,5 metri (podul hobanat) |
Înălțime | 10 metri 84 metri[2] (podul hobanat) |
Construcție | |
Proiectant | Javier Manterola[*] ![]() |
Constructor | ![]() ![]() |
Material | beton ![]() |
Data deschiderii | 19 iunie 2011 |
Utilizare | |
Media anuală a traficului zilnic | 50.000 de vehicule[3] |
Taxă | nu |
Prezență online | |
pasajulbasarab.ro
|
Pasajul Suprateran Basarab este un pasaj rutier din București, România, care unește sectoarele 1 și 6 între Șoseaua Nicolae Titulescu și Șoseaua Grozăvești. A fost construit cu scopul de a fluidiza traficul în zona de Nord-Vest a capitalei și de a completa inelul interior de circulație al Municipiului București.
Pasajul beneficiază de două benzi de circulație pe sens și două linii de tramvai. În zona de Nord construcția se compune dintr-un pod hobanat cu o înălțime a pilonilor de 84 de metri[2]. Acesta supratraversează Calea Griviței, calea ferată și intersecța dintre Bulevardul Dinicu Golescu și Șoseaua Orhideelor.
Istoric
[modificare | modificare sursă]Ideea unui pasaj care să corecteze și să fluidizeze traficul din centrul Bucureștilor are o vechime de peste 80 de ani[4].
În anul 2000, Traian Băsescu, pe vremea aceea primar general al capitalei a obținut o finanțare de la Banca Europeană de Investiții (BEI) pentru această idee. La baza proiectului a fost studiul JICA, elaborat de specialiști niponi în 2000, care a indicat printre prioritățile viitorul dezvoltării orașului, realizarea acestui pasaj denivelat suprateran la Basarab[4]. Prin urmare, actuala Gară de Nord va deveni un adevărat punct internodal de transport public, unde se vor întâlni calea ferată, transportul public de suprafață și cel subteran[4].
Contractul pentru realizarea proiectului a fost semnat în anul 2006. Pasajul este construit de compania spaniolă FCC Construction împreună cu compania italiană Astaldi (sub antreprenoriatul lor structura metalica s-a executat si montat de catre Coifer Impex SRL, cu forta de munca 100% romaneasca). Începând cu anul 2008 proiectul a fost preluat de primarul general de atunci, Sorin Oprescu. În mai 2009, lucrările la Pasajul Basarab erau finalizate în proporție de 30-35%[5]. După unele estimări de la începutul lui 2011, lucrările la Pasajul Basarab urmau a fi finalizate în luna martie 2011[6]. În martie 2011, în Japonia a avut loc un devastator cutremur care a dus la reevaluarea standardelor de construcție ale structurilor mari. Deși pasajul a fost testat doar cu autovehicule, constructorul a cerut timp pentru a monta și liniile de tramvai și a face astfel teste de rezistență cu tramvaie pe pod și, mai ales, pentru a monta senzori de avertizare seismică, termenul de finalizare fiind amânat pe un termen neprecizat.[7]
În cele din urmă, podul a fost inaugurat de primarul general Sorin Oprescu și a fost deschis circulației autovehiculelor și tramvaielor în ziua de 18 iunie 2011, iar stația de tramvai cu conexiune la metrou a fost deschisă la 23 aprilie 2012, la acea dată rămânând de finalizat un trotuar rulant proiectat și produs de compania TK Elevator care să transporte călătorii către Gara de Nord. Acesta a fost inaugurat cu fast de autoritățile locale.[8] În 2021 acest trotuar rulant, desemnat și cel mai lung din România este nefuncțional din cauza lipsei de fonduri pentru mentenanță/service. În prezent este într-o stare avansată de degradare datorită vandalismului.[9]
Costurile realizării pasajului au fost estimate inițial la 60 de milioane euro, ulterior au urcat la 210 milioane euro[10], iar în final au ajuns în 2011 la 255 de milioane de euro[11].
-
Tramvai pe sub pasaj
Podul hobanat
[modificare | modificare sursă]Punctul principal este podul hobanat[12] din zona gării CFR Basarab (susținut de cabluri conectate la piloni). Pilonii care au o înălțime de 84 de metri sunt prinși de către 60 de hobane (3.000 de cabluri) care susțin un tablier cu lățimea de 44 de metri, acest lucru fiind un record în Europa.[13] După unii experți această soluție tehnică a crescut costul total al investiției cu peste 100 de milioane de euro.[14]
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Bucureștenii beneficiază de cel mai mare punct intermodal din România!, bucharestjournal.ro, accesat la 13 martie 2019
- ^ a b MULTIMEDIA Pasajul Basarab a fost deschis. Vezi cum arata la inaugurare, hotnews.ro, accesat la 2 mai 2011
- ^ 50.000 de mașini trec zilnic pe Pasajul Basarab. În orele de vârf, ambuteiaje la capetele pasajului, zf.ro, accesat la 2 mai 2011
- ^ a b c Pasajul 'Basescu' arunca in aer piata imobiliara, 19 septembrie 2005, wall-stret.ro, accesat la 23 august 2010
- ^ O treime din lucrarile pasajului Basarab sunt terminate, spun constructorii, 15 mai 2009, zf.ro, accesat la 23 taugust 2010
- ^ Cum arată de sus pasajul care va decongestiona traficul în Capitală, 22 decembrie 2010, zf.ro, accesat la 19 ianuarie 2011
- ^ „Oprescu amână deschiderea Pasajului Basarab pentru montarea unor senzori seismici”. Mediafax. . Accesat în .
- ^ „București: 200.000 de călători pe zi, prin cel mai mare punct intermodal de transport din țară”. România liberă. . Arhivat din original în . Accesat în .
- ^ REPORTAJ 2,5 milioane de euro, bani aruncați la gunoi. Trotuarul rulant din Gara de Nord din București s-a transformat în toaletă publică pentru oamenii străzii (în engleză), IMPACT,
- ^ Autostrada lui Oprescu, tot suspendată, dar mai scumpă cu 4 milioane de euro. Costurile Pasajului Basarab au crescut, dintr-un pix, cu încă 60 de milioane, 19 iul 2010, gandul.info.ro, accesat la 23 august 2010
- ^ Istoricul celui mai mare pod din România, 21 iunie 2011, Florel Manu, Adevărul, accesat la 21 iunie 2011
- ^ Victor Cozmei, Constantin Barbu - Pasajul Basarab a fost deschis. Vezi cum arata la inaugurare, la HotNews.ro, 17 iunie 2011
- ^ CAPITAL, de, Cum se vede Bucureştiul de pe pilonii pasajului Basarab (în Romanian), www.capital.ro
- ^ „copie arhivă”. Arhivat din original la . Accesat în .
Legături externe
[modificare | modificare sursă] Materiale media legate de Pasajul Basarab la Wikimedia Commons
- Comparație foto cu cele mai spectaculoase noduri rutiere si intersectii din lume, incont.ro, 29 mai 2011
- Cum se vede Bucureștiul de pe pilonii pasajului Basarab[nefuncțională], 26 iulie 2011, Capital
- Vechiul pod Basarab, 13 oct 2006, Emanuel Bădescu, Ziarul de Duminică
- "Pasajul Basarab, o fantezie necesară", 21 iunie 2011, Vlad Teodorescu, Evenimentul zilei